Notice: Array to string conversion in /var/www/html/lite/functions/klasa.marc21.php on line 299
Osvícenský absolutismus a zemský patriotismus
![no cover found](https://literarybibliography.eu/themes/default/images/no_cover.png)
- Statement of Responsibility:
-
Slawkenbergius [=Uhlíř, Zdeněk].
- Hlavní autor:
-
- Formát:
-
Journal article
- Jazyk:
-
Czech
- Forma / Žánr:
-
studie
- V:
-
Střední Evropa [samizdat] Č. 7, 1987, březen, s. 25-48
- Subject persons???:
-
- Sporck, František Antonín, hrabě, 1662-1738
- Fürstenberg, Karl Egon, Array 1729-1787
- Kounic, Václav Antonín, hrabě, 1711-1794
- Nostic-Rieneck, František Antonín, 1725-1794
- Josef římskoněmecký císař, 1741-1790
- Marie Terezie, česká a uherská královna, císařovna, choť Františka Štěpána I., římskoněmeckého císaře, 1717-1780
- Předmětová hesla:
- Annotation:
-
Autor eseje konstatuje historicky známou skutečnost, že osvícenství kriticky napadlo dlouhotrvající středověkou představu o neměnném Božím řádu, v němž byla sociální stratifikace chápána jako danost; osvícenství se svým ideálem světoobčanství však bylo zároveň v rozporu s patriotismem; v českém prostředí se tak začala prosazovat, i jako obrana proti vnějším faktorům v podobě pruské expanze nebo Francouzské revoluce, specifická forma kulturní identity a politické loajality - "státní vlastenectví" (jehož jazykem byla pochopitelně němčina, nikoli subalterní čeština); to do jisté míry vysvětluje, proč se česká šlechta k narůstající centralizaci habsburské moci a postupnému oklešťování práv českých zemí stavěla lhostejně nebo tomuto procesu naopak ještě pomáhala; teprve později se objevovaly tendence hájit českou vzdělanost, osvícenský ideál vzdělanosti se začal snoubit s úctou k zemské historii a českému jazyku; zemský patriotismus 18. století spojoval tři stupně vlastenectví: (1) české (ve feudálním smyslu), směřované na pražské centrum; (2) celorakouské, loajální vůči Vídni; (3) světové (osvícenské světoobčanství) - kulturním centrem bylo např. Lipsko.